A fehérváriak ma már nem félnek a munkahelyük elvesztésétől és a munkanélküliségtől, viszont egyre nyomasztóbb számukra a zajártalom fokozódása és olyan egészségügyi kockázatok, mint a légszennyezettség növekedése. Többek között erről is beszélt Girán János, az Egészséges Városok Magyar Nyelvű Szövetsége szakértője a MIB ülésén.
![](/_user/0/Image/000000Peter2016/marcius/mib1.jpg)
A 2011-ben megalakult és többféle szakterületről érkezőket tömörítő Székesfehérvári Multiszektorális Irányító Bizottság a város Egészségfejlesztési Tervét hivatott elősegíteni. A 23 fős testület az egészségvédelem erősítésében játszik fontos szerepet Székesfehérváron. Céljai között a székesfehérváriak egészségi állapotának javítása, a különböző szűrőprogramok népszerűsítése és az egészséges életmódra való figyelemfelhívás szerepel. A MIB ma délután tartotta ülését a Városháza Dísztermében, ahol Östör Annamária tanácsnok adott áttekintést a 2011-ben elfogadott Egészségfejlesztési Tervben foglaltak tavalyi évi megvalósításáról, míg az ehhez kapcsolódó lakossági véleménykutatás eredményeit Girán János, az egészségtudományok doktora, az Egészséges Városok Magyar Nyelvű Szövetségének szakértője ismertette.
![](/_user/0/Image/000000Peter2016/marcius/mib2.jpg)
Az operatív munkát irányító társelnök, Östör Annamária egészségügyi és sporttanácsnok nyitotta meg a kedd délutáni ülést a Városháza Dísztermében. Előadásában a jelenlévők meghallgatták a város 2011-ben elfogadott Egészségfejlesztési Terve alapján az elmúlt évben megvalósított programokról szóló beszámolót. Szólt arról, hogy a világnapokhoz kapcsolódó rendezvények mellett számos iskolai egészségnapon, szűrőnapon, illetve különböző városi rendezvényeken több ezer embert sikerült megszólítaniuk, míg emellett számos felkérésnek eleget téve adtak tájékoztatást egészségmegőrzési céllal.
![](/_user/0/Image/000000Peter2016/marcius/mib3.jpg)
Prezentációja során kiemelte, az egészség nem csak az egészségi állapotunkat jelenti, hanem emellett olyan tényezők is befolyásolják, mint például a környezeti hatások, a genetikai tényezők és az életmód, mely utóbbira külön felhívta a jelenlévők figyelmét. Azt ugyanis saját magunk tudjuk befolyásolni. Ezt követően a munkahelyi egészségfejlesztés fontosságáról beszélt, s hangsúlyozta, hogy ezen a téren további szükséges lépések megtétele indokolt. Beszélt arról az új kampányukról, mely a rendszeresen ajánlott szűrővizsgálatokkal kapcsolatos információkat tartalmazza plakát formájában, s aminek terjesztésében kérte a bizottsági tagok segítségét.
Girán János, az Egészséges Városok Magyar Nyelvű Szövetsége szakértője Székesfehérvár Egészségfejlesztési Tervének felülvizsgálatát megalapozó véleménykutatások eredményeiről adott tájékoztatást a jelenlévő tagoknak. Mint elmondta, két területen végeztek kutatást. Az egyiket a lakosok körében, ahol összesen ezer fő, reprezentatív minta alapján kiválasztott válaszadó volt. Hozzájuk telefonos megkeresés útján jutottak el. A másik célcsoport a döntéshozók voltak: tizenkét fő vett ebben részt, köztük a polgármester, alpolgármesterek, szakbizottságok tagjai, illetve a város egészségügyi és sporttanácsnoka.
A szakértő nagyon pozitív tapasztalatokról számolt be mind az elmúlt öt évben végzett tevékenység hatékonysága tekintetében, mind a lakosok egészségi állapota és tájékozottsága, aktivitása terén. Hangsúlyozta, hogy amióta ezen a területen dolgozik, ilyen egyedülálló eredményt, azaz ilyen rövid idő alatt ilyen pozitív elmozdulást, mint Székesfehérváron, még nem tapasztalt Magyarországon. Ez még európai viszonylatban is kimagasló.
A felmérésekkel kapcsolatban elmondta, hogy míg korábban a munkahelyekkel kapcsolatos bizonytalansági tényező, illetve a munkanélküliség negatív hatással volt a lakosokra, addig az utóbbi időben ez megváltozott, s ez a lakosokat már nem nyomasztja, ugyanakkor a zajártalom fokozódása és a légszennyezettség növekedése került előtérbe, mint egészségi kockázat. Az önkormányzat odafigyelését tekintve szintén pozitív elmozdulás tapasztalható. Ez alapján megállapítható, hogy a lakosok érzik az irányukba történő nyitottságot az önkormányzat részéről. A nyitott tornatermek programot a válaszadók közül jelentős számban hozták saját maguk pozitív példaként.
Beszámolt arról is, hogy a felmérés adatai alapján a székesfehérvári felnőtt lakosság negyede dohányzik, míg a lakosok 20%-a fogyaszt alkoholt rendszeresen. Az aktív testmozgással kapcsolatban elmondta, hogy a felnőtt lakosok 40%-a rendszeresen nem sportol, s a székesfehérváriak kevesebb, mint a fele él normál testsúllyal. Kiemelte, hogy a lakosok körében a túlsúly és az elhízás jelenik meg leginkább egészségkockázatként. Az egészségügyi ellátással kapcsolatos vizsgálat alapján elmondta, hogy az elmúlt években romlottak az eredmények, így ezen a területen a jövőre nézve van még feladat, s fejleszteni való.
Mint azt pozitívumként említette, azok a lehetőségek, amik adottak a sportolás terén a városban, a lakosok körében konkretizálódtak. A tájékozódás tekintetében beszélt arról, hogy a lakosok nagy része tájékozott a különböző egészségügyi programokkal, illetve egészségfejlesztési, sportolási lehetőségekkel kapcsolatban. Az első számú információforrás a háziorvos, a szakorvos, a második az internet, majd azt követően jön minden más.
A döntéshozók körében végzett véleménykutatás eredményeivel kapcsolatban hangsúlyozta, hogy míg öt évvel ezelőtt még értelmezni kellett, hogy az egészségfejlesztés mit jelent, mostanára a döntéshozók számára egyértelművé vált, hogy az egészségfejlesztés terén kinek mi a feladata, s a város stratégiai terveiben miért van ennek jelentősége. Kiemelte, hogy a városvezetők stratégiai értékként tekintenek az egészségre. Hiszen, ha az emberek egészségesek, s olyan környezetben élhetnek, ami egészségesebb, az gazdasági előnyt jelenthet. S ahol lehet, a város támogatja is az egészségmegóvást. |